ІНФОРМАЦІЙНО-КОМУНІКАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ ЯК ІНСТРУМЕНТ САМОРОЗВИТКУ ВЧИТЕЛЯ - Покришень, Дмитро Анатолійович; Нестеренко, Софія Анатоліївна (Електронне наукове фахове видання “ВІДКРИТЕ ОСВІТНЄ Е-СЕРЕДОВИЩЕ СУЧАСНОГО УНІВЕРСИТЕТУ”, 2022)
Стаття присвячена проблемі саморозвитку педагогічного працівника закладу загальної середньої освіти. Зроблено огляд моделі саморозвитку педагога в розрізі інформальної освіти, використовуючи інформаційно-комунікативні технології. Проведений аналіз різних досліджень показав, що ІКТ для освітньої діяльності мають вагомий вплив і є рушійним важелем у наданні якісного освітнього контенту. Володіння основними принципами, уміннями та навичками з використанням цифрових інструментів є пріоритетним завданням наразі для всіх закладів загальної середньої освіти. Компетентності з ІКТ наразі є основою для саморозвитку та самоорганізації вчителя в процесі сталого розвитку особистості фахівця. Бути сучасним і володіти практичними навичками застосування ІКТ для вчителя – це радше необхідність, ніж просте бажання до вдосконалення. Підхід до навчання використання засобів ІКТ вчителів різного циклу можна реалізувати, враховуючи такі твердження: нові підходи до навчання, підвищена гнучкість; орієнтація на користувача, більша автономія для учнів; підтримка та використання нових технологій; посилення мережевих зв'язків між установами та партнерство між зацікавленими сторонами в галузі освіти (стейкхолдерами); покращені можливості доступу дозволять тим, хто має менше ресурсів, скористатися досягненнями у знаннях. Окреслено складові саморозвитку вчителя: внутрішні й зовнішні. Перша група стосується роботи над собою, прийняття і прояв себе у світі. Друга – це виважена глибинна робота з ним, що є власне особистість. До зовнішніх складових саморозвитку вчителя належать такі характеристики: середовище, відносини, пріоритети, діяльність. Окрім зовнішніх аспектів, що потребують розвитку, педагогу потрібно не нехтувати і внутрішніми, які є рушієм у цьому процесі: самопізнання, осмислення, планування, реалізація. Зроблено аналіз результатів опитування, щодо використання й користування вчителями загальноосвітніх шкіл Інтернет-платформ і ресурсів до та після впровадження карантинних обмежень.